50 miljoner till framtidens byggnader i lera
![Moskébyggnad i lera](/contentassets/ea47dcc3a22947e79db68f03fddc8e1b/mali.jpg?w=770&h=433&mode=crop)
Marwa Dabaieh hoppas kommande generationer ska kunna se på oss med samma wow-effekt som vi betraktar våra förfäder som byggde pyramiderna i Egypten, lerskyskraporna Sibam i Jemen eller den stora moskén i i Djenne i Mali (bilden), världens största lerbyggnad, Världsarv sedan 1988.
Vilket är det bästa sättet att bygga lättviktsväggar helt av naturliga och förnybara material? En europeisk forskargrupp har fått 50 miljoner svenska kronor för att ta fram ett recept för framtida byggande som påverkar miljön så lite som möjligt.
Forskningsprojektet Loam Walls with Algorithmically Generated 3D Natural Reinforcement (AlgoLoam) ska utveckla väggar gjorda av en blandning av jord och biobaserade fiberbiprodukter. Målet är att skapa den först helt biologiskt nedbrytbara lösningen för väggar, tillverkade av uteslutande naturliga material. Väggarna kommer att utvecklas av ett tvärvetenskapligt team av experter: arkitekter, materialvetare, hållbarhetsexperter, maskiningenjörer, produktutvecklare, programmerare.
20 års forskning om klimatneutral arkitektur
Nio miljoner går till Marwa Dabaieh, professor vid Malmö universitet och arkitekt med expertis inom hållbar och miljömedveten arkitektur som i över 20 år forskat om och arbetat med klimatneutral arkitektur. Hennes avhandling handlade om att bygga med lera.
– Det unika med detta projekt är att vi ska utveckla 3D- förstärkning för lerväggar så att strukturen blir stabil. Lera är inte så robust som andra material, det klarar kompression men inte spänningar, säger Marwa Dabaieh.
Leran måste därför förstärkas för att förlänga materialets livslängd med minimalt underhåll. Det ger också större flexibilitet vad gäller former och att det går åt mindre lera.
– Lera är tvärtemot vad folk tror inte förnybart. Det finns överallt och vi går på det varje dag, men det är sediment som skapats under miljoner år. Det är naturligt men inte förnybart, säger Marwa Dabaieh.
Fyraårigt innovationsprojekt
Vilka material som ska användas får framtiden utvisa. Forskningen är ett innovationsprojekt över fyra år där det enda givna är att materialet ska vara biologiskt nedbrytbart och förnybart.
– Vi kan börja med vass och andra material som halm eller restprodukter som risskal. Men det ska vara material som inte går att äta eller som kan användas till andra viktiga saker. Helst inte heller material som man måste odla, som hampa, säger Marwa Dabaieh .
Marwa Dabaieh ansvarar för att alla processer och experiment blir så hållbara som möjligt. Men i övrigt är ramarna väldigt vida. ”Teknologin ska inte begränsa forskarnas tankar, den ska hjälpa oss nå våra mål”. Målet är att ta fram en produkt som ger minsta möjliga påverkan på miljön, men som får stor påverkan på samhället och mänskligheten i stort. Valet av material ska göra det både mer överkomligt och miljövänligare att värma upp och kyla byggnaderna.
– Vi måste helt enkelt våga prova oss fram. Det finns inga begränsningar i vad produkten ska kunna användas till för slags byggnader, säger Marwa Dabaieh.
Många utmaningar på okänd mark
Utmaningarna är många. Eftersom det är ett innovationsprojekt är det mycket som är okänt och kan gå fel. Med en tidsgräns på fyra år och flera inblandade måste forskningen också koordineras på bästa sätt. Vidare måste hänsyn tas till ekonomi, byggregler och byggstandard.
– Vi har bra industripartners med i projektet, men jag vet inte hur intresserade de stora byggföretagen är av lera. Det finns inte mycket pengar i lera. Men om de tänker smart så hittar de en ingång.
Standardiserat tänkande
Marwa Dabaieh vänder sig emot det standardiserade one size fits all-tänkandet i dagens byggande och hoppas på en ökad medvetenheten kring att arbeta med naturliga material.
– Vi använder betong som lösning i alla våra byggnader. Förr använde människan ett helt kit av material som passade just den här kulturen, det här klimatet, denna geografiska kontext. Vad har vi uppnått? Vi har fått en H&M livsstil, som finns över hela världen och som innebär att alla ser likadana ut. Det är så tråkigt. Vi lever i maskiner vi kallar hem, säger Marwa Dabaieh .
Kommer era byggnader göra oss mer fria?
– Friare, kreativare, hälsosammare, innovativare. För naturliga material är mer hälsosamma att använda.
Kontakta Marwa Dabaieh
Projektet om framtidens byggnader
Marwa Dabaieh beviljades motsvarande 9 miljoner SEK från ett EU-horisontprojekt (HORIZON-EIC- Path finder challenges) Det är ett 4-årigt projekt med totalt 4,5 miljoner euro med partners från Nederländerna, Österrike och Tyskland. Projektet leds av arkitekten Elena Vlasceanu från Österrike. Projektet undersöker användningen av lera som ett klimatneutralt material för miljömässigt hållbar arkitektur.
Till Malmö universitet rekryteras en doktorand, en forskningsassistent och en labbtekniker. Projektet startar 1 oktober och pågår i fyra år.
Mer information om Europeiska innovationsrådet (EIC)